U nazočnosti županijskoga pročelnika Upravnoga odjela za zaštitu okoliša i prirode Nikole Veraje, gradonačelnika Dalibora Milana i njegovih suradnika te Joška Ercega iz Hrvtaskih voda, Studiju su izložile izrađivačice Jelena Fressl i Najla Baković iz tvrtke Dvokut ecro d.o.o., a koordinatorica rasprave bila je Dijana Tomašević Rakić iz Upravnoga odjela za zaštitu okoliša i prirode DNŽ.
Zahvat, sustav navodnjavanja Donja Neretva - podsustav Koševo – Vrbovci, nalazi se unutar područja ekološke mreže HR1000031 Delta Neretve – područje očuvanja značajno za ptice i HR5000031 Delta Neretve – područje očuvanja značajno za vrste i stanišne tipove.
Važno je za napomenuti kako se radi o vrlo značajnom poljoprivrednom prostoru, na kome je nužno osigurati suživot zaštite prirode i poljoprivredne aktivnosti, koja je ekonomski iznimno značajna za ovo područje. Naime, u ovom slučaju sprečavanje zaslanjenja prostora je jednako važno i za prirodu (održanje kvalitete staništa), kao i za poljoprivredu.
Analiza mogućih utjecaja zahvata bila je, sukladno Rješenju kojim je utvrđena obveza provedbe glavne ocjene prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu, usmjerena na utvrđivanje mogućih promjena u hidrološkom funkcioniranju šireg područja Delte Neretve, kao i utjecaj uklanjanja staništa (tršćaka) značajnih za niz ciljnih vrsta predmetnih područja.
Analiza je pokazala kako su utjecaji tijekom izgradnje zahvata zanemarivi negativni. Utjecaji tijekom korištenja zahvata su ocijenjeni kao neutralni do zanemarivi pozitivni uz preduvjet poštivanja obveza propisanih Rješenjem o prihvatljivosti zahvata, odnosno sa započinjanjem rada sustava prije početka navodnjavanja uz praćenje stanja okoliša te primjene mjera predloženih predmetnom studijom.
Sukladno svemu navedenome, ocjenjuje se kako je predmetni zahvat, sustav navodnjavanja Donja Neretva - podsustav Koševo - Vrbovci, uz primjenu predloženih mjera ublažavanja, odnosno provođenja programa praćenja stanja okoliša prihvatljiv za ekološku mrežu Republike Hrvatske.
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-3.jpg)
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-4.jpg)
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-5.jpg)
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-6.jpg)
SUSTAV NAVODNJAVANJA DONJA NERETVA
Za potrebe postojećeg sustava za navodnjavanje područja donje Neretve (sustav uključuje područja Koševo-Vrbovci, Misline, Glog, Jesenska i Luke) dovodi se kvalitetna voda zahvaćena iz rijeke Neretve uzvodno od Metkovića do profila Male Neretve u Opuzenu radi održavanja slatkovodnog bazenapovršine oko 2500 ha i razvođenja vode po parcelama putem tlačnih cjevovoda na oko 3600 ha.
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-1.jpg)
Koncepcija upuštanja cjelokupne zahvaćene količine vode u korito Male Neretve u praksi se pokazala pogonski skupim i neučinkovitim rješenjem koje zadovoljava potrebe samo dijela poljoprivrednih površina.
Od ukupno 7,5 m³/s koji se mogu zahvatiti na CS Metković, zahvaća se 5 m³/s zbog ograničenog kapaciteta glavnog dovodnog kanala (kanal Maksimilijan), a do Male Neretve dođe manja količina koja se usput i zaslani. Naime, dopremljena voda je dostupna svima i zahvaća se posve nekontrolirano, a prepuštena je i isparavanju, utjecaju slanih podzemnih voda, te osjetljivom i nesigurnom rukovanju morskim ustavama.
Voda za navodnjavanje se zahvaća na teritoriju Bosne i Hercegovine, na rijeci Neretvi, neposredno uz granicu gdje klin zaslanjene vode prodire znatno dublje ispod površine. Sustav za navodnjavanje aktivira se polovicom svibnja ili početkom lipnja, a rad traje do kraja rujna. Prije početka rada sustava, kvaliteta zatečene vode u području mora biti zadovoljavajuća, jer u protivnom treba i više od 40 dana crpljenja do postizanja potrebne kvalitete, odnosno potiskivanja slane vode prema moru. U sustavu sadašnjeg načina navodnjavanja nalaze se uglavnom površine nekadašnjeg državnog sektora.
Idejnim rješenjem sustava navodnjavanja Donja Neretva, razrađene su različite varijante unapređenja sustava navodnjavanja cjelokupnog prostora. U svim varijantama sustav navodnjavanja je podijeljen u dva podsustava: podsustav Opuzen i podsustav Koševo-Vrbovci.
PODSUSTAV NAVODNJAVANJA KOŠEVO-VRBOVCI
Sustav uključuje sljedeća područja na lijevoj obali Neretve: Koševo, Vrbovci i Mislina, te dio područja grada Metkovića.
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-7.jpg)
Područje u lijevom zaobalju rijeke Neretve južno od gradskog središta Metkovića, jedno je od najstarijih melioriranih dijelova Donje Neretve. Obrana od poplava i odvodnja viška voda uspostavljena je pedesetih godina prošlog stoljeća. Obrambeni nasip i lateralni kanal Koševo-Vrbovci (duljine 9,4 km) štite melioracijsko područje od brdskih i izvorskih voda.
Područje Koševo-Vrbovci ima zaseban sustav odvodnje sačinjen od kanalske mreže s tri crpne stanice (Veraja, Hum I i Hum II). Navodnjavanje je bilo riješeno pomoću dvije crpne stanice (Veraja i Hum II) i mobilne opreme (aluminijske cijevi po površini terena). Za navodnjavanje je korištena voda iz lateralnog kanala. Mobilna oprema se postavljala samo tijekom kampanje zalijevanja (dan-dva) na određenoj lokaciji, a zatim se premještala dalje. Zbog malog kapaciteta električnih postrojenja postojećih crpnih stanica, upotrebljavani su dodatni dizelski crpni agregati koji su privremeno postavljani na obrambenom nasipu. Vremenom su dizel-agregati dotrajali, aluminijske cijevi se uništile i nestale, dok su objekti crpnih stanica samo u funkciji melioracijske odvodnje i zaštite prostora od poplava.
Neke od slabosti postojećeg sustava za navodnjavanje su korištenje vode na navodnjavanje bez kontrole i uvida u količinu i raspodjelu vode unutar sustava, vrlo mala iskoristivost i mogućnost dovoda potrebnih količina do unutrašnjih parcela, veliki gubici vode, opasnost od zaslanjivanja vode i loše stanje cijevne mreže.
OPIS PLANIRANOG ZAHVATA
Koncepcija tehničkog rješenja ovog podsustava definirana je s CS Koševo-Vrbovci kao centralnim objektom, zahvatom iz glavnog dovodnog kanala (kanal Maksimilijan) u prvoj fazi (kasnije iz rijeke Neretve) i tlačnom distribucijskom mrežom. Navodnjavanjem u podsustavu Koševo-Vrbovci obuhvaćena su područja Koševo, Vrbovci, Misline te područja uz glavni dovodni kanal na području grada Metkovića, ukupne poljoprivredne površine od 707,36 ha (595,4 ha neto).
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-8.jpg)
Tipkom F proširi na stvarnu veličinu
![Klikni za veliku sliku Klikni za veliku sliku](novosti/navodnjavanje041017-9.jpg)
Ovim tehničkim rješenjem osiguravaju se potrebne količine vode i tlačna distribucijska mreža za sve površine, s tim da su za privatne površine pretpostavljene poljoprivredne kulture, kao i na bivšim društvenim površinama. Tlačna distribucijska mreža za privatne površine nije trasirana detaljno kao za bivše društvene površine, nego je samo zadovoljen uvjet dovođenja potrebnih količina vode do tih površina, bez detaljnog razvoda po parcelama, što će biti predmet budućeg razvoja sustava. Dakle, u sklopu cijevne mreže privatnih površina nisu, za razliku od cijevne mreže bivših društvenih površina, uključeni krajnji priključci za navodnjavanje pojedinih parcela. Za 18-satno navodnjavanje u sušnoj godini, potrebne količine vode za podsustav Koševo- Vrbovci (društvene + privatne površine) iznose 673,5 l/s (odnosno 0,6735 m³/s).
U CS Koševo-Vrbovci predviđena je ugradnja 6+1 (rezervni) potopljenih crpnih agregata, ukupnog instaliranog kapaciteta od 673,5 l/s – što je maksimalni projektirani protok CS, od čega su dva crpna agregata s promjenjivim brojem okretaja. S ove dvije crpke omogućava se održavanje konstantnog tlaka na izlazu iz crpne stanice bez ugradnje tlačnih posuda i kompresora. Predviđena je ugradnja osmog crpnog agregata manjeg kapaciteta za vrlo malu potrošnju u mreži, odnosno s uključivanjem kojega u kombinaciji s potrebnim brojem primarnih agregata će se moći postići varijabilniji protoci, ovisno o potrebi u sustavu, ali manji od maksimalnog projektiranog protoka od 673,5 l/s.
Navodnjavanje ukupnih poljoprivrednih površina podsustava Koševo-Vrbovci ostvarit će se radom 6 crpnih agregata u trajanju 18 sati, a jedan crpni agregat bit će rezerva sustava. U slučaju kada je potrošnja manja od minimalnog protoka crpki s promjenjivim brojem okretaja koji iznosi oko 35 (l/s), da bi se izbjegao rad u nepovoljnom području za konstrukciju crpki (kavitacija, vibracije,...), predviđena je ugradnja i jednog manjeg potopljenog crpnog agregata s hidroforskom posudom V=5 m³.
FAZNOST GRADNJE
Sustav za navodnjavanje Donja Neretva - podsustav Koševo-Vrbovci složena je građevina koja se gradi po fazama građenja. Faze građenja određene su idejnim projektom i za njih se izdaju posebne građevinske dozvole te u konačnici i posebne uporabne dozvole sukladno Zakonu o gradnji. Idejnim projektom Sustava za navodnjavanje Donja Neretva - Podsustav Koševo-Vrbovci predviđene susljedeće faze:
Faza 1A
Zahvat vode za CS Koševo - Vrbovci prije izgradnje Pregrade na rijeci Neretvi. Zahvatna građevina na postojećem natapnom kanalu Maksimilijan i glavni dovodni cjevovod GDC-2 do spojnog okna SO1.
Faza 1B
Zahvat vode za CS nakon izgradnje Pregrade na rijeci Neretvi. Postojeći zahvat vode „Nokat“ iz rijeke Neretve (točka A) i glavni dovodni kanal SDK-1 (sanacija postojećeg kanal „Nokat“) te novi glavni dovodni cjevovod GDC-1 od prijelazne građevine do spojnog okna SO1.
Faza 2
- spojno okno SO1, glavni dovodni cjevovod GDC-1 od SO1 do CS Koševo-Vrbovci
- crpna stanica Koševo-Vrbovci
- glavni distribucijski cjevovod 1 (GTO 1)
- glavni distribucijski cjevovod 2 (GTO 2)
- glavni distribucijski cjevovod 3 (GTO 3)
- sekundarna mreža područja Koševo
- sekundarna mreža područja Vrbovci
- sekundarna mreža područja Mislina
- sekundarna mreža područja Metković
Ovisno o vremenu izgradnje Pregrade na rijeci Neretvi, izvodit će se faza 1A ili 1B. Ukoliko se Pregrada na rijeci Neretvi izvede prije izvođenja faze 1, faza 1A se neće izvoditi, već samo faza 1B. U suprotnom izvodi se faza 1A, dok se faza 1B izvodi nakon izgradnje Pregrade na rijeci Neretvi.